KURZUS: Vállalati gazdaságtan

MODUL: A vállalat és a vállalat környezete

3. lecke: A vállalat környezete

| Tevékenységek
A lecke tanulása során végezze el az alábbi tevékenységeket, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére:
Tanulmányozza a 3.1. pont szövegét és az ábrát, és jegyezze meg a környezeti tényezők nagy csoportjait! Tanulmányozza a 3.2. pont szövegét, jegyezze meg a környezeti tényezők nagy csoportjaiba tartozó elemeket, valamint a főbb szervezet-típusokat! Tanulmányozza a 3.3. pont szövegét, jegyezze meg a vállalati felelősségre és az üzleti etikára vonatkozó alapelveket! Tanulmányozza a 3.4. pont szövegét és a példát! Jegyezze meg a környezeti tanulmányok elnevezését, a PEST-analízis alapelveit, a fő tényezőcsoportokat és az egyes csoportokban elhelyezett mutatókat. A 3.5. pont szövege és a példa alapján jegyezze meg a stakeholderek csoportjait, a stakeholder-háló fő elemeit!
Követelmények
A leckét akkor sikerült megfelelően elsajátítania, ha Ön képes:
a vállalati környezet nagy csoportjainak felismerésére, kiválasztására a vállalati környezet nagy csoportjaiba tartozó elemek és az adott csoportba tartozó szervezet-típusok felismerésére, kiválasztására a vállalati felelősségre és az üzleti etikára vonatkozó alapelvek felismerésére és kiválasztására a PEST-analízis tényezőcsoportjainak felismerésére, a módszer végrehajtása során követett elvek kiválasztására a vállalati stakeholderek befolyásolási formáinak felismerésére, kiválasztására, a vállalati stakeholderek felismerésére példákban

| Tananyag
3.1. A környezet felosztása
A vállalat önálló, de állandó kapcsolatban van környezetével, a vállalatot sokféle külső hatás éri. Ezeket a külső hatásokat, mint környezeti tényezőket a szakirodalomban sokféleképpen csoportosítják.
Fogadjunk el egy, az átlagosnál részletesebb csoportosítást a következők szerint:
piaci környezet társadalmi-szociológiai környezet politikai környezet gazdasági környezet technológiai-infrastrukturális környezet természeti és épített környezet
Vállalati környezet
4. ábra
3.2. A környezeti tényezők csoportjai
Piaci környezet
A vállalat működéséhez pontos ismeretekkel kell rendelkeznünk a piaci környezetről. Mivel vevőként és eladóként vagy szállítóként, szolgáltatást nyújtóként vagy igénybe vevőként számos piacon jelenünk meg, ezért a piaci viszonyok széles körű ismeretére van szükségünk. Jelentős a piaci vásárlóerő, a szokások, a szállítási, szerződési és a fizetési fegyelem ismerete. A piaci kapcsolatokban használjuk a versenytárs, a vevő, a vásárló, a másik oldalon pedig a szállító, szolgáltató, beszállító kifejezéseket. Általános a partner kifejezés használata, vevőre és szállítóra egyaránt.
Társadalmi-szociológiai környezet
A vállalat működését az adott ország vagy régió, esetleg település társadalmi szokásai, a demográfiai összetétel, a jellemző életstílus jelentős mértékben befolyásolják. Ebbe a körbe sorolható még az adott régió gazdasági kultúrája is, például bürokrácia és a korrupció mértéke. A vállalat számára fontos a támogató társadalmi környezet, mert ellenséges légkörben a teljesítmény gyengébb. A társadalmi törekvéseket politikai szervezetek és civil szervezetek közvetítik.
Politikai környezet
Az általános politika jelentős hatású tényező hosszabb és rövidebb távon egyaránt. A nagypolitika az összes vállalat sorsát hosszú távon befolyásolja, elsősorban a jogalkotáson keresztül. A helyi (önkormányzati) politika intézkedései is nagy hatással lehetnek a vállalatokra. Az érdekvédelmi, szakszervezeti politika a vállalat belső életére mindennapos, közvetlen hatást fejthet ki.
Az állam és az önkormányzatok gazdaságpolitikája a vállalatok jövedelmét az elvonásokon és kedvezményeken vagy juttatásokon keresztül befolyásolja.
A politikát kifejező intézmények a hatalmi szervezetek, a kormányok, az önkormányzatok, a pártok, a szakszervezetek és más érdekvédő tömörülések.
A jogszabályok betartatására minden modern államban számos intézményt, hatóságot, igazgatási szervezetet hoztak létre.
Gazdasági környezet
A vállalat működési területén meglévő gazdasági erő ismerete nagyon fontos, mert a vállalat lehetőségei ettől nagy mértékben függnek.
Részben ide is tartozik az előző pontban említett elvonások szintje, mert az adók, vámok és társadalombiztosítási elvonások, illetve befizetési kötelezettségek a jövedelmezőséget közvetlenül befolyásolják. A környezeti elemzésnél a gazdasági jellemzőknek kiemelt jelentőségük van.
Technológiai-infrastrukturális környezet
A működési hely technológiai-infrastrukturális lehetőségeihez minden vállalat kénytelen igazodni. Az általános technológiai színvonaltól felfelé és lefelé el lehet térni, de az infrastruktúra helyzetét a vállalat csak igen kis mértékben tudja számára előnyösen befolyásolni. A technológiai-infrastrukturális környezet legfontosabb elemei: az energia-ellátás, a közlekedés, a telekommunikáció, de ide tartoznak a banki szolgáltatások, a könyvtárak, az iskolák, az egészségügyi ellátás és sok más hasonló környezeti elem. A technikai-infrastrukturális környezet elemeit képviselő, szervezetek elsősorban a szolgáltatók.
Természeti környezet
Minden vállalat felelős a környezet állapotáért. A környezeti ártalmak fokozódnak, megszüntetésük vagy csökkentésük mindenkinek érdeke. Egy-egy térség gazdasági aktivitása jelentős mértékben befolyásolja az idevágó törvények megléte, milyensége és betartásának szigora. A természeti környezetet két nagyobb részre szokás bontani, a természetvédelemre, ez az élővilág, és a környezetvédelemre, ez a talaj, víz és levegő védelme.
Gyakran tárgyalják együtt a természeti környezettel az épített környezetet is, ez az épületek és építmények megóvását jelenti.
A természeti és épített környezet védelmére elsősorban hatóságok hivatottak, a természetvédelmi, környezetvédelmi, építési és műemlékvédelmi hatóságok, de nagyon sok társadalmi szervezet is foglalkozik különféle környezetvédelmi kérdésekkel.
3.3. Üzleti és gazdasági etika, a vállalat felelőssége
A piacgazdaságban a gazdasági eszközök túlnyomó többsége magántulajdonban van, a gazdasági folyamatok és azok hatásai jórészt a piaci szereplők döntésein múlnak. A vállalatok (és más szervezetek) ebből következően felelősséget viselnek a piaci partnerekkel és - piaci partnereikkel együttesen - a legtágabban értelmezett környezettel szemben. Az üzleti, gazdasági etika azt jelenti, hogy - ezeket a követelményeket is figyelembe véve - helyesen dönt és viselkedik a vállalat. A piaci partnerekkel szemben követett etikus magatartás a bizalom erősítésén keresztül csökkenti a szerződés és a tranzakciók költségét. A piaci szereplők egymás közti megállapodásaiban figyelembe kell venni azt, hogy az általuk megkötött üzlettel másoknak hátrányt, kárt okozhatnak.
3.4. A környezeti hatások vizsgálata, a PEST-analízis
A környezeti hatások felmérése elsősorban új vállalkozások indításánál fontos, de a környezet változásainak nyomon követése is érdeke a vállalatnak. Általános tájékozódás céljaira készülnek az ún. ország-tanulmányok, amelyek az adott ország jellemzőit mutatják be, körülbelül a fent említett tagolásnak megfelelően. Készülnek kisebb régióra, egy-egy városra vonatkozó tanulmányok is, amelyek jól használhatók az üzleti lehetőségek felmérésekor.
A vállalati környezet felmérését a PEST tényezőegyüttes alapján végzik el. A módszer lényege, hogy a fontosnak gondolt tényezőket csoportosítják. A négy együttes a politikai (political), a gazdasági (economic), a társadalmi (social) és a technikai-tehnológiai (technical) csoportok szerint alakítandó ki.
Általános alapelv, hogy lehetőleg mérhető, kvantitatív módon meghatározható tényezőket válasszunk ki, majd ezek alapján készítsünk valamilyen összesített mutatót együttesenként, és végezzük el a totális összesítést is. Kialakul tehát egy rangsor, amellyel különféle helyeket, lehetőségeket lehet összehasonlítani. A módszer alkalmas egyes helyek (városok, telephelyek, régiók, kistérségek, országok) összehasonlítására. A cél lehet egy telephely kiválasztása, a gazdasági potenciálok szerinti rangsorok elkészítése stb.
A tényezőegyüttesből hiányzik az egyik ma már nagyon fontos szempont: a környezeti állapot, ezért ezzel mindig célszerű kiegészíteni. További kiegészítés lehet a munkapiaci helyzet vizsgálata, ez elsősorban telephelyválasztásnál nagyon fontos.
A mérhető adatok és a rangsor alapján készíthetjük el a szöveges értékelést. A tényezők, a tényezőcsoportok súlyszámokkal is elláthatók, ami az árnyalt értékelésre újabb lehetőséget ad.
Ha egy nagyvállalat új telephelyet keres, a következő tényezőkkel számolhat különféle városok összehasonlításakor (a példa szándékosan tartalmaz túlságosan sok tényezőt, hogy jó mintát adjon):
Politikai tényezők (súlyszám 1)
Választásokon induló pártok száma, | szám (súlyszám 1)
Hatalomhoz jutó pártok száma, | szám (súlyszám 1)
Vezetőváltások aránya, | polgármester/ciklus (súlyszám 1)
Működő érdekképviseleti szervezetek száma, | szám (súlyszám 1)
Működő civil szervezetek száma, | szám (súlyszám 1)
Jelentősebb megmozdulások száma, | szám (súlyszám 1)
Lakosok közéleti részvétele, lakossági fórumokon, nyilvános képviselőtestületi üléseken, | résztvevők száma (súlyszám 1)
Gazdasági tényezők (súlyszám 5)
GDP aránya, | Ft, USD/fő, ország átlagának %-a (súlyszám 5)
Átlagos jövedelem, | Ft/év (súlyszám 1)
Személygépkocsik száma, | db (súlyszám 1)
Lakások száma, | db (súlyszám 1)
Kiskereskedelmi forgalom, | Ft/év (súlyszám 5)
Adómértékek, | helyi adó %-ban (súlyszám 1)
Költségvetés helyzete, nagysága, | Ft/év, hiány Ft-ban, adósság állománya Ft-ban (súlyszám 1)
Foglalkoztatottak száma, | fő, aránya, a lakosság %-ban (súlyszám 3)
Export, | Ft/év (súlyszám 2)
Import, | Ft/év (súlyszám 1)
Pénzintézetek száma, | szám (súlyszám 1)
Társadalmi tényezők (súlyszám 1)
Lakosságszám, | fő (súlyszám 1)
Demográfiai jellemzők, | az egyes korosztályok szerint fő (súlyszám 1)
Iskolák és tanulók száma, | intézmények, szám, fő (súlyszám 1)
Mozi, | teremszám, férőhely, előadások száma (súlyszám 1)
Színház, | szám, férőhely, előadások száma (súlyszám 1)
Egészségügyi ellátás, | orvosok száma, intézmények száma (súlyszám 1)
Szociális ellátórendszer, | ellátásban részesülők száma, intézmények száma (súlyszám 1)
Technikai-technológiai tényezők (súlyszám 3)
Vasúti forgalom, | árutonnakm/év, utaskm/év (súlyszám 2)
Közutak, forgalom, | utak hossza, szélessége, területe, óraforgalom, napi forgalom (súlyszám 3)
Vízellátás, csatornázás, | vízfogyasztás, fogyasztók száma (súlyszám 2)
Telefonok száma, | db (súlyszám 1)
Telekommunikációs hálózatok, | kábeltévé előfizetők száma (súlyszám 1)
Internethasználók száma, | szám (súlyszám 1)
Vállalkozások száma, | szám (súlyszám 4)
Energia-felhasználás, | fogyasztók száma, fogyasztás nagysága (súlyszám 1)
Környezeti tényezők (súlyszám 2)
Vizek minősége, | minősített szennyezők jelenléte (súlyszám 1)
Levegő minősége, | minősített szennyezők jelenléte (súlyszám 1)
Zöldterületek nagysága, | százalék, négyzetkilométer (súlyszám 1)
Iparterület nagysága, | százalék, négyzetkilométer (súlyszám 1)
Lakóterületek nagysága, | százalék, négyzetkilométer (súlyszám 1)
Szennyezett területek, | százalék, négyzetkilométer (súlyszám 1)
Megbetegedések száma, | adott betegségnél fő/év (súlyszám 1)
A felsorolásban szereplő súlyszámokkal elkészíthetjük az értékelési mintát. A városok az egyes szempontok szerint helyezési számokat kapnak, majd ezeket a súlyokkal szorozzuk, és a végén összesítjük. A kisebb helyezési számösszeg jobb helyet jelent.
5. ábra
Az elemzés alapján tehát a legkedvezőbb hely a Város3, a második a Város1, az utolsó pedig a Város2.
3.5. A stakeholderek
Az érintettek, vagy stakeholderek azok a szervezetek, intézmények, személyek vagy csoportok, amelyek a vállalat környezetében működnek, közvetlen hatásuk van, vagy lehet a vállalat céljainak megvalósítására. Törekvéseik segíthetik vagy gátolhatják a vállalat működését. A vállalatnak ismernie kell a környezetet, foglalkoznia az érintettekkel való kapcsolat alakításával, ezt nevezik stakeholder-menedzsmentnek.
Csoportok, hatások
A stakeholderek fő csoportjai általánosságban a környezet fő elemeinek felelnek meg, térképszerű ábrázolásuk is hasonlít a vállalati környezet tárgyalásánál bemutatottra.
Az érintettek hatása árnyaltabban érzékeltethető, ha külön vizsgáljuk azt, hogy milyen típusú a vállalattal kapcsolatos érdekeltségük, és milyen eszközeik vannak a vállalat befolyásolására. Az érdekeltség lehet tulajdonosi, gazdasági és befolyásolni akaró, az eszközök lehetnek formális (szavazati joggal való rendelkezés), gazdasági vagy politikai jellegűek. A csoportosítás alapján kialakítható az egyes vállalatra vonatkozó stakeholder-háló.
Stakeholder-háló
6. ábra
A stakeholder-háló elemeinek összetétele minden vállalatnál más. Kisvállalatoknál, amelyek olyan tevékenységet folytatnak, amit nem kísér a közvélemény élénk érdeklődése, a háló közepén fogjuk találni a legtöbb érdekeltet ezek a gazdasági partnerek: vevők és szállítók. A nagyvállalat helyzete más: itt számítani kell a központi (esetleg más országbeli) és helyi politika, a politikai befolyásolás hatásaival. (Gondoljunk csak arra, hogy egy kis üzlet választékának megváltoztatása nagyon szűk kört érint, ellenben egy mértékadó újság tartalmának módosulása széles politikai körök reakciójával járhat.) A vállalat tevékenysége kiválthatja a független szervezetek érdeklődését is, ez természetesen lehet támogató vagy támadó (környezetvédők, érdekvédelmi, fogyasztóvédelmi szervezetek) is.

| Önellenőrző kérdések

| 1. Az alábbiak közül melyek részei a vállalati környezeti tényezők nagy csoportjának?
| a politikai környezet
| a stratégiai környezet
| a társadalmi környezet
2. Melyik eleme a vállalat politikai környezetének?
| a szállítók befolyása
| a vevők
| a demográfiai helyzet
3. Jelölje meg, hogy az alábbi állítások igazak, vagy hamisak!
Az üzleti etika a helyes üzleti viselkedésről szól. |
Az üzleti etika hozzájárulhat a szerződések költségének csökkentéséhez. |
Az üzleti etika csökkenti a partnerek közötti bizalmat. |
4. Melyek tartoznak az alábbiak közül a PEST-analízis tényezőcsoportjaihoz?
| az épített környezet
| a természeti környezet
| a társadalmi környezet
5. Jelölje meg, hogy mely állítás igaz, melyik hamis!
A PEST-analízis készítésekor mérhető tényezőket értékelünk. |
A PEST-analízis készítésekor nem rendelhetünk súlyszámokat az egyes tényezőkhöz. |
A PEST-analízis készítésekor súlyszámokat rendelhetünk a tényezőcsoportokhoz. |
6. Döntse el, hogy az alábbi állítások igazak vagy hamisak!
A vállalati stakeholderek között nem lehet bank. |
A vállalati stakeholderek rendelkezhetnek szavazati joggal. |
A vállalati stakeholderek különféle befolyással bírhatnak. |